Gemensamma beräkningskriterier för byggnader gör det möjligt att jämföra klimatkalkyler
2023-05-11
Byggnaders klimatpåverkan behöver vara jämförbara. För det krävs ett gemensamt sätt att beräkna klimatpåverkan. Nu har bostadsbyggande bolag, skolfastigheter och fastighetskontoret inom Stockholms stad samt Hållbart Stockholm 2030 (HS30) tagit fram gemensamma kriterier för nybyggnation av flerbostadshus i samarbete med Klimatarena Stockholm.
![](https://klimatarenastockholm.se/wp-content/uploads/2023/05/ola-gronlund-qp90Quwgauc-unsplash-1024x613.jpg)
Bostadsbyggande bolag inom Stockholms stad, Skolfastigheter och stadens fastighetskontor, HS30 och Klimatarena Stockholm samlar ett stort antal byggherrar, som nu tillsammans är överens om väsentliga kriterier för hur en klimatkalkyl ska beräknas. Beräkningskriterierna utgör ett stöd och det är upp till varje organisation att välja hur de ska användas.
Förhoppningen är att de gemensamma kriterierna ska bli brett accepterade i branschen och på så sätt sporra branschen att snabbare ställa om till ett hållbart byggande. Det är kritiskt för arbetet mot målet att reducera klimatavtrycket från branschen.
En utmaning inom branschen är att det finns olika sätt att räkna på klimatpåverkan av nybyggnation av flerbostadshus. Detta gör det svårt att jämföra olika byggnader mellan aktörer. Därför har en arbetsgrupp med hjälp av WSP, tagit fram en klimatberäkningsanvisning med kriterier för klimatkalkylens utförande. Genom att vi har gemensam metodik att beräkna klimatpåverkan skapas trygghet i beräkningarna och möjlighet att jämföra olika projekt för att på så sätt driva utvecklingen framåt, säger Andreas Huss, koordinator för nätverket HS30 och senior projektledare RISE.
Kriterierna delas fritt för att lättare möjliggöra en ökad jämförbarhet mellan projekt och dela erfarenheter. Genom att ha gemensamma anvisningar blir det också lättare för exempelvis entreprenörer och mjukvaruutvecklare att veta vad som efterfrågas.
Gemensamma beräkningsanvisningar gör att vi kan ändra fokus från hur vi ska räkna till att ägna oss åt att faktiskt minska klimatpåverkan från projekten, säger Anna Denell, hållbarhetschef på Vasakronan och representant i Klimatarena Stockholms strategigrupp för fokusområde bygg och anläggning.
De viktigaste skillnaderna i de gemensamma klimatberäkningsanvisningarna jämfört med Klimatdeklarationen är:
- Inkludering av byggdel 7 – 8
- Inkludering av projektspecifika transportuppgifter
- Rekommendation gällande användning av klimatdata
- Rekommendation gällande verifikat
- Krav på täckningsgrad, samt miniminivå för densamma
- Möjlighet att använda schabloner för de olika delar som ingår i A4 och A5
Inom Stockholms stad har vi länge jobbat med LCA-beräkningar, men inför de nya lagkraven 2022 på klimatdeklaration vid nybyggnation ville vi ligga i framkant och ha en bra metodik. Tillsammans med bostadsbolagen jobbade vi på miljöförvaltningen fram anvisningar som nu har samordnats med HS30:s arbete så att vi har en gemensam metodik som också kan spridas till fler aktörer genom Klimatarena Stockholm, säger Fadi Alnaji, projektledare Miljöförvaltningen i Stockholm stad.
De tar avstamp i Boverkets klimatdeklaration och gör vissa tillägg och justeringar. Anvisningarna kommer revideras halvårsvis av en teknisk kommitté med medlemmar från alla tre grupperingar inom ramen för samverkan inom Klimatarena Stockholm.
För att gå vidare med ytterligare moduler har HS30 även beställt en sammanställning av kunskapsläget för byggdel 7 – invändiga ytskikt och rumskomplettering, samt byggdel 8 – installationer. Denna sammanställning delas fritt via HS30s hemsida, ladda ned här.
Vill du veta mer?
Välkommen till ett webbinarium om beräkningsanvisningarna den 26 maj, klockan 11 – 12. Anmäl dig här.
Anvisningarna kommer att utvärderas regelbundet av en teknisk kommitté med medlemmar från Stockholms stad, HS30 och Klimatarena Stockholm. Version 1.1 formulerades 20231120 och består enbart av redaktionella förtydliganden
gällande följande:
- Avsnitt 4, Vilka byggdelar som ingår
- Avsnitt 7.2, Att täckningsgraden ska användas för att räkna upp slutresultatet
- Referenser, Fungerande länkar till IVLs rapport om schabloner
Här hittar du anvisningarna
Kontakt
Rickard Nygren, arbetsgruppsledare klimatberäkning Klimatarena Stockholm / White Arkitekter. rickard.nygren@white.se, 072-11583092
Andreas Huss, Koordinator HS30/senior projektledare RISE Research Institutes of Sweden andreas.huss@ri.se, 070-3446187
Fadi Al-Naji, projektledare Energicentrum Stockholms stad. fadi.alnaji@stockholm.se, 08-50828973
Lasse Andersson, projektledare Klimatarena Stockholm / Region Stockholm. lasse.andersson@regionstockholm.se, 072-459 67 93
Om Klimatarena Stockholm
Klimatarena Stockholm är en frivillig aktörsdriven samverkansplattform för företag, offentliga organisationer och akademi i Stockholms län. Inom fokusområde bygg och anläggning samlas aktörer längs hela värdekedjan kring ett klimatlöfte för en klimatneutral och resurseffektiv bygg- och anläggningssektor i Stockholms län 2030. Initiativtagare är Region Stockholm och Länsstyrelsen i Stockholms län.
www.klimatarenastockholm.se
Om HS30
I HS30 (Hållbart Stockholm 2030) samlas aktörer från bostadsutvecklingssektorn i Mälardalen, som tillsammans arbetar för att kraftfullt minska det ekologiska avtrycket från branschen och för att ta social hållbarhet på än större allvar.
www.hs30.se
![](https://klimatarenastockholm.se/wp-content/uploads/2023/05/Loggor@3x-1024x461.png)
Ny arbetsgrupp med fokus på klimatsmarta byggmaterial
2023-03-09
![](https://klimatarenastockholm.se/wp-content/uploads/2023/03/05_ny-scaled-e1678954624957-1024x635.jpg)
Vilken roll spelar byggmaterialet för att halvera klimatavtrycket från bygg- och anläggningsprojekt? Det var en av frågorna som den nystartade arbetsgruppen för klimatsmarta material på Klimatarena Stockholm diskuterade på sitt första möte i tisdags 7 mars.
Möjligheterna är enorma! Idag är det möjligt att halvera klimatavtrycket från materialen utan att nyttja obeprövade innovationer. Helt enkelt genom att göra noggranna val, resursoptimera, prioritera hållbarhetsmålen och ställa tydliga krav som gäller i alla led. Det behöver inte ens kosta mer, säger gruppledare Ylva Åborg från FOJAB.
Arbetsgruppen för klimatsmarta material är en del av Klimatarena Stockholm, en regional plattform för företag, kommuner och akademi med syfte att accelerera klimatomställningen i länet. Tisdag, den 7 mars 2023, samlades ett 40-tal personer från olika organisationer, byggherrar, fastighetsägare, arkitekter, materialleverantörer och kommuner, för att få inspiration kring klimatsmarta material, utbyta erfarenheter och diskutera formerna för det fortsatta samarbetet. Ylva Åborg från FOJAB är arbetsgruppsledare och tar med sig inspiration och lärdomar från FOJAB:s engagemang i LFM30 i Malmö:
Vi behöver utveckla branschpraxis med gemensamma kravställningar för att skapa en tydlig efterfrågan på klimatsmarta material och produkter. Vi har inte tid att se klimatarbetet som ett varumärkesarbete där alla ska hitta sin egen väg utan behöver samarbeta för att jobba effektivt och få med hela branschen.
En materialneutral mötesplats
Byggmaterial står för omkring 80% av växthusgasutsläppen vid nybyggnation. Att arbeta med klimatsmarta lösningar i både ny- och ombyggnation är därför avgörande för att nå klimatmålen. Syftet med arbetsgruppen är att skapa en mötesplats för erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning. Målet är att förskjuta normen i Stockholms län och göra det till standard att bygga med en halverad klimatpåverkan (jämfört med 2020).
En av utmaningarna för att minska klimatavtrycket från byggmaterialet är att nya tekniker och nya material kan innebära risker. Det krävs mod att testa något nytt och det här är ett arbete som inte bara kan göras av några modiga få. Det är viktigt att vi är generösa med att dela med oss av våra erfarenheter så vi kan bygga upp bra referensbibliotek och skapa ökad kunskap, som i sin tur minskar risker och ökar hastigheten i omställningen, säger Ylva Åborg, FOJAB.
Arbetsgruppen är materialneutral, det betyder att inget materialslag kommer att prefereras. Målgruppen är byggherrar, entreprenörer, materialleverantörer, konsulter, byggvaruhandeln, konstruktörer, materialforskare samt kommuner. Under tisdagen presenterades exempel på hur klimatförbättrad betong och stål, byggmaterial av papper, träfiber och återbrukat tegel kan minska klimatavtrycket i projekt.
Åtgärder för klimatneutralitet
Framöver vill arbetsgruppen samarbeta kring innovationer, upphandlingskrav och inte minst utbyta erfarenheter och goda exempel. Det finns ett behov av att övervinna gemensamma hinder, säger Ylva Åborg, FOJAB:
För att identifiera och punktera hinder behöver vi vara många med olika kompetens och roller som drar åt samma håll. Utveckling av tillverkning måste ske samtidigt som vi ser över normer och regler, finansiering, mät- och uppföljningsmodeller, kalkyler mm. Jag är dessutom övertygad om att ett prestigelöst och öppet samarbete kommer leda till nya lösningar och innovationer.
![](https://klimatarenastockholm.se/wp-content/uploads/2023/03/IMG_0296-scaled-e1678367956454-1024x932.jpg)
Ylva Åborg, FOJAB
Nästa steg
På frågan om vad hon ser mest fram emot med arbetsgruppen för klimatsmarta material svarar Ylva Åborg:
Allt jag kommer att lära mig. Jag ser fram emot att få frågan om klimatsmarta material belyst från olika håll och från olika professioner. Det är när vi förstår varandras problem, behov och kompetens som vi kan hitta nya vägar. Jag ser fram emot att verka inom ett forum utan stuprörstänk.
Är du intresserad av att vara med och engagera dig i arbetsgruppen för klimatsmarta byggmaterial på Klimatarena Stockholm? Hör av dig till Hanna Kreplin.
Läs mer om hur ni kan bli deltagare på Klimatarena Stockholm:
Var med
Infoträff om Klimatarena Stockholms klimatlöfte
2023-01-26
![](https://klimatarenastockholm.se/wp-content/uploads/2022/05/iStock-495958740-min-scaled-e1670321584957-1024x759.jpg)
Klimatarena Stockholms klimatlöfte är en gemensam målsättning för att accelerera klimatomställningen i Stockholms län. Inom fokusområde bygg och anläggning är ambitionen att gå före och halvera utsläppen till 2030 i Stockholms län. Klimatlöftet kan idag skrivas under av aktörer inom bygg- och anläggningssektorn i länet och är anpassat utifrån olika aktörers rådighet och förutsättningar att bidra. Genom att skriva under klimatlöftet blir er organisation deltagare på Klimatarena Stockholm och får möjlighet att vara med i samarbetet och delta i arbetsgrupper.
På den här infoträffen går vi igenom vad det innebär att skriva under klimatlöftet och vad Klimatarena Stockholm erbjuder. Du får också möjlighet att ställa frågor.
Anmäl dig till infoträffen
Läs mer om klimatlöftet
Event: Inspirationsmingel för en klimatneutral byggsektor
2022-11-24
![](https://klimatarenastockholm.se/wp-content/uploads/2022/05/iStock-147323571-min-1024x678.jpg)
Klimatarena Stockholm hälsar dig varmt välkommen till ett inspirationsmingel för alla aktörer som är eller vill bli aktiva inom fokusområde bygg och anläggning!
Vi träffas, nätverkar och tar del av initiativ i absolut spjutspets inom bland annat stadsutveckling, klimatberäkning och återbruk. Ta chansen att knyta nya kontakter och fördjupa din kunskap om hur företag i Stockholmsregionen just nu ställer om och hur din organisation kan engagera sig i pågående och nya samarbeten på Klimatarena Stockholm.
Kom och träffa andra som vill driva på för en klimatneutral bygg- och anläggningssektor i Stockholms län!
Länk till anmälan
Event: Hur skapar vi en återbruksmarknad för byggmaterial i Stockholms län?
2022-08-31
![](https://klimatarenastockholm.se/wp-content/uploads/2022/08/pexels-ornella-webdesigner-9677523-1024x655.jpg)
Den 15 november bjuder Klimatarena Stockholm och Stockholms stads Klimatpakt in till lunchmingel och en eftermiddag om cirkulärt byggande och återbruk i Stockholms län.
Det blir ett event med extra stort fokus på nätverkande, diskussion och att lära av varandra.
Tillsammans med flera inbjudna experter får du möjlighet att diskutera…
- hur en kommun kan jobba med att främja återbruk och cirkulärt byggande
- vad som behövs för att få till fungerande mellanlager och återbrukscentral
- erfarenheter av att återbruka byggmaterial från enskilda projekt
- hur vi får ett större utbud av återbrukat byggmaterial
- vilka utmaningar det finns för att accelerera omställningen till ett cirkulärt byggande i Stockholm
Vill du vara en del av återbruksaffären i Stockholms län?
Varmt välkommen!
Anmäl dig här.
Nu kraftsamlar byggsektorn i Stockholms län för klimatet
2022-05-23
Arbetet för en klimatneutral bygg- och anläggningssektor i Stockholms län är igång! Nu kraftsamlar ett antal nyckelaktörer inom länets byggsektor för att Stockholms län ska ha en klimatneutral bygg- och anläggningssektor senast år 2030.
![](https://klimatarenastockholm.se/wp-content/uploads/2022/05/Collage_sg_bygg-2-1024x576.png)
Deltagare i samordningsgrupp bygg/anläggning från vänster till höger: Christina Salmhofer (Stockholms stad), Thomas Sundén (Sustainable Innovation), Lise-Lott Larsson Kolessar (White Arkitekter), Helena Ulfsparre (Familjebostäder, foto: Olof Holdar), Charlotte Thelm (NCC), Anna Ryberg Ågren (Byggmaterialindustrierna, foto: Marie Hidvi), Megha Huber (Järfälla kommun), Anna Denell (Vasakronan, foto: Gustav Kaiser), Erik Stenberg (KTH, foto: Christer Gummeson), Anna Bengtsson (HSB Stockholm)
På Klimatarena Stockholm har samordningsgruppen för fokusområde bygg och anläggning bildats under våren. Målet? Att accelerera klimatomställningen av länets byggsektor tillsammans med Region Stockholm och Länsstyrelsen i Stockholms län.
Nyckelaktörer inom länets byggsektor skapar en kärntrupp
Aktörerna i samordningsgruppen representerar beställare, materialleverantörer, byggaktörer och akademi i Stockholms län, alla med ett stort engagemang för frågan. Många aktörer har lång erfarenhet av utvecklingsarbete för att minska klimatpåverkan från bygg- och anläggningssektorn. De har därför goda förutsättningar att driva på utvecklingen för att länet ska ha en klimatneutral bygg- och anläggningssektor senast år 2030.
Visionen går före den nationella färdplan som branschen tagit fram tidigare inom ramen för Fossilfritt Sverige. Där är målet att uppnå klimatneutralitet senast 2045.
“Ingen kan driva klimatomställningen inom byggsektorn på egen hand, men tillsammans kan vi driva på för förändring och genomföra konkreta åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser!” säger Charlotte Thelm, divisionschef Stockholm/Uppsala, NCC Building Sweden.
Samordningsgruppen består av representanter från:
- Byggmaterialindustrierna
- Familjebostäder
- HSB Stockholm
- Järfälla kommun
- KTH
- NCC
- Stockholms stad
- Sustainable Innovation
- Vasakronan
- White Arkitekter
Inspiration från Lokal Färdplan Malmö 2030 och Uppsala Klimatprotokoll
Samarbetet som nu byggs upp på Klimatarena Stockholm är inspirerat av andra initiativ runtom i landet. Ett exempel är Lokal Färdplan Malmö 2030 (LFM30) där ett tydligt åtagande från bygg- och anläggningsbranschen om klimatneutralitet 2030 i det närmaste skapat en folkrörelse. Åtagandet i Malmö förutsätter att man som enskilt företag eller organisation mäter sin klimatpåverkan och vidtar åtgärder genom förändrade materialval och produktionssätt.
Ett annat exempel är Uppsala klimatprotokoll där en framgångsfaktor för att nå minskad klimatpåverkan varit öppna samtal mellan privata och offentliga beställare, leverantörer och underleverantörer.
Nu krävs samverkan i hela värdekedjan
För att nå visionen om en klimatneutral bygg- och anläggningssektor senast 2030 i Stockholms län krävs samverkan i hela värdekedjan.
“Av länets många byggföretag är en mycket stor andel små och medelstora företag. En viktig utmaning i omställningen till ett klimatneutralt byggande är därför att stötta dem. Jag tror därför att en plattform som Klimatarena Stockholm kan spela en viktig roll i omställningsarbetet och för byggsektorns aktörer i Stockholms län”, säger Erik Stenberg, arkitekt och lektor i arkitektur vid KTH Skolan för Arkitektur
Nästa steg är att hitta formerna för ett konkret samarbete och bjuda in till arbetsgrupper efter sommaren.
Vill du vara med?
Sustainable Innovation kliver in på Klimatarena Stockholm
2022-05-19
![](https://klimatarenastockholm.se/wp-content/uploads/2022/05/Thomas-Sundén-1-1024x934.jpg)
Hur kan samarbeten växla upp klimatomställningen? Den frågan har Thomas Sundén, VD för Sustainable Innovation, funderat och forskat på i många år. Nu kliver han in på Klimatarena Stockholm för att utveckla nya möjligheter till samverkan i Stockholms län. Fokus ligger på att ge länets aktörer draghjälp att tillsammans genomföra åtgärder som minskar växthusgasutsläppen.
Sustainable Innovation är en medlemsägd forskningsaktör med fokus på energi- och resurseffektiva innovationer för ett hållbart samhälle.
Hållbara innovationer för att klara klimatmålen
För att klara klimatmålen behöver marknadens utmaningar matchas med hållbara innovationer och forskning. Innovationer är inte bara nya teknologier utan kan vara allt som är principiellt nytt och har vunnit insteg på en marknad eller i samhället. Det kan vara en radikal innovation som till exempel digitala möten i början av pandemin, eller innovationer som sker stegvis som till exempel när HVO ersätter fossila drivmedel.
”Klimatarena Stockholm erbjuder en fantastisk möjlighet för oss att stödja hållbara innovationer så att de kommer till marknaden snabbare. Det är utmaningen för att hinna uppfylla våra gemensamma klimatmål,” säger Thomas Sundén.
Fokus på bygg och anläggning
Thomas Sundén har varit med och utvecklat Lokal Färdplan Malmö 2030 (LFM30) tillsammans med bygg- och anläggningsaktörer i Malmö. Erfarenheterna tar han med sig till Klimatarena Stockholm. I fokus är utvecklingen och etableringen av en samverkansstruktur för företag, offentliga aktörer och forskning inom bygg- och anläggningssektorn.
Regional samverkan i klimatinitiativ erbjuder bra möjligheter för att hitta synergier och skapa förutsättningar för kommersialisering av hållbara innovationer.
”Att sprida de metoder och verktyg som utvecklats genom vårt arbete inom till exempel den lokala färdplanen i Malmö (LFM30) är helt i linje med vårt uppdrag att tillsammans nå våra klimatmål snabbare,” säger Thomas Sundén.
Bygg- och anläggningsbranschen står för en stor del av länets utsläpp av växthusgaser, men här finns även stor potential för att minska utsläppen genom innovativ teknik och nya arbetssätt. Det förutsätter samarbete och dialog mellan aktörer längs hela värdekedjan. Tillsammans kan vi genomföra åtgärder som är omöjliga för ett enskilt företag eller en enskild kommun.
Rivstart för Klimatarena Stockholm
2022-05-01
Härom veckan samlades ett antal nyckelaktörer från länets byggsektor på Klimatarena Stockholm för att diskutera hur ambitiösa klimatmål om klimatneutralitet 2030 kan följas upp med konkreta åtgärder.
Engagemanget var stort. Samtalet böljade från cirkulärt byggande, energieffektivisering till klimatberäkning och hållbara innovationer. Det är frågor som aktualiserats efter stigande priser på byggmaterial och el, i skuggan av kriget i Europa.
Sedan lanseringen av Klimatarena Stockholm den 1 december 2021 har vi i processledningen träffat företagare, tjänstepersoner på kommuner och forskare som berättat om möjligheter och utmaningar för att accelerera länets klimatomställning.
Olika fokusområden kommer att växa fram successivt på Klimatarenan, just nu fokuserar vi på bygg- och anläggningssektorns klimatomställning. Samtidigt pågår arbetet med att skapa en överblick över vilka klimatinitiativ, nätverk och projekt som pågår i länet.
Arbetar du inom bygg- eller anläggningssektorn i Stockholms län och vill vara med? Hör av dig till oss!
Allt gott från Klimatarena Stockholm!
Lasse, Frida, Hanna och Johanna
Startskottet för Klimatarena Stockholm
2021-12-01
Den 1 december 2021 invigdes Klimatarena Stockholm med ett webbinarium om klimatomställningen inom byggnation och transporter i Stockholms län.
I ett panelsamtal diskuterade Anna Denell (Vasakronan), Johan von Sydow (Storsthlm), Per Lundqvist (KTH) och Johan Nyblom (Widriksson Logistik AB) vikten av samverkan för att öka takten på klimatomställningen. Dessutom presenterade Svante Axelsson (Fossilfritt Sverige) betydelsen av regionala handlingsplaner för fossilfri konkurrenskraft.
Malin Fijen Pacsay (MP), ordförande i klimat- och hållbarhetsnämnden, Region Stockholm, och Mathias Wahlsten, samhällsbyggnadsdirektör Länsstyrelsen i Stockholms län, berättade om bakgrunden till initiativet och det gemensamma klimatledarskapet i länet.
Evenemanget livesändes och går att se i efterhand här: